![Véglegesítették a Nagyszeben–Piteşti autópálya nyomvonalát](/sites/default/files/styles/wide/public/2023-11/image-journal-article-img_id.3250669%2Bt.1479835344088.jpeg?itok=DD-s83nD)
A dél-erdélyi autópálya meghosszabbításának számító szakaszt már régóta tervezik megépíteni. Először az 1990-es évek elején készültek megvalósíthatósági tanulmányok, 2016-ban pedig még mindig folyamatban van egy újabb ilyen tanulmány elkészítése. A hatóságok ennek egyik fő lépéseként véglegesítették az autópálya nyomvonalát, amely érinti egyebek mellett Curtea de Argeşt. A közlekedési minisztérium olyan nyomvonalat választott ki, amely részben párhuzamosan halad a jelenlegi országúttal, hogy az építési költségek alacsonyabbak legyenek és kevesebb alagútra legyen szükség. Az építési költségeket 1,6 milliárd euróra becsülik, amit 75 százalékos arányban európai uniós pénzekből állnak, a többi 25 százalékot állami költségvetésből.
A mintegy 120 kilométer autópálya esetében legutóbb 2014-ben kellett volna meghirdetni a közbeszerzési eljárást, de a Victor Ponta vezette akkori kormány Dan Şova akkori közlekedési miniszter révén leállította az eljárást arra hivatkozva, hogy túl sokba kerül a beruházás. Az autópályának legalább hat alagútja lesz, ezek közül a leghosszabb 1,7 kilométer. Az út megépülésével lehetővé válhat, hogy autópályán lehessen közlekedni megszakítás nélkül a magyar–román határtól Bukarestig olyan körülmények között, hogy a dél-erdélyi autópályát is a tervek szerint befejezik 2021 előtt.
Az autópályát a Dacia üzemet működtető, közvetlenül érdekelt Renault francia autógyártó követelte, amely kilátásba helyezte, hogy elköltözteti üzemét, ha nem épül meg a korszerű út. A Renault ugyanis a hazai termelése jelentős részét Nyugat-Európába exportálja. Az autópálya megépítését a Dacia alkalmazottai is követelték, akik 2014-ben tüntettek is ezért.
Tegnap elégedetlenségét fejezte ki Klaus Johannis államfő a Jászvásár–Marosvásárhely autópálya előkészítésének lassú ütemével. A Jászvásáron tartózkodó államfő szerint elfogadhatatlan a késlekedés, hiszen Moldvának infrastrukturális fejlesztésekre van szüksége ahhoz, hogy gazdaságilag is fejlődni tudjon, és ezért ezt a régiót össze kell kapcsolni Erdéllyel, illetve Európával.