![](/sites/default/files/styles/wide/public/2024-08/szavazas1.jpg?itok=Sp33l8b3)
A Válasz Online magyarországi elemző portál szerint a Fidesz mintája a francia választási rendszer külhoniakra vonatkozó része lenne. A nem Franciaországban élő állampolgárok tizenegy képviselőt választhatnak az 577-ből, azaz a mandátumok 1,9 százalékáról dönthetnek, miközben a választókorú népesség mintegy 3,6 százalékát teszik ki.
A mostani rendszerben a magyarországi lakcímmel nem rendelkezők csak pártlistára szavazhatnak, de a rendszer összetettsége miatt előre sosem lehet tudni, hogy a végeredményt mennyiben befolyásolják majd a határon túli voksok. Ha valóban létrejönnek a határon túli egyéni körzetek, az azt jelentené, hogy nem lenne többé bizonytalanság a körül, hogy érnek-e mandátumot a levélszavazatok, ugyanis a szavazók számától függetlenül biztosan képviselői helyre lehetne váltani őket, azaz akár egy minden eddiginél gyengébb választási eredménnyel is megőrizhetné kétharmados többségét a kormánypárt.
Még a Fidesz szavazóinak 44 százaléka sem ért egyet azzal, hogy a külhoni magyarok képviselőket küldhessenek a magyar parlamentbe – derült ki a Publicus Intézetnek a Népszava magyarországi hírportál megbízásából készült kutatásából. A kormánypárt hívei körében 45 százalékos támogatottságot élvez ez az ötlet, míg a teljes népesség körében csupán 20 százalék értene egyet egy ilyen választójogi törvénymódosítással. Az állítólagos terv elutasítottsága összességében 70 százalékos a megkérdezettek körében.
A magyarországi állandó lakcímmel nem rendelkező magyarok 2014-ben szavazhattak először, azóta több mint 90 százalékuk mindig a Fidesz–KDNP-t támogatta. A lehetőséggel egyre többen élnek: míg 2014-ben csak 128 ezer érvényes szavazat érkezett ezen az úton, addig 2022-ben már majdnem 269 ezer. A szavazatok túlnyomó többsége a szomszédos országokban élő magyar kisebbségtől érkezik, néhány ezren a világ egyéb országaiból küldik a levélszavazataikat. Szinte mindannyian annak a 2010-es törvénynek köszönhetően szerezték meg a magyar állampolgárságot, amit elsőként fogadott el a parlament a Fidesz első kétharmados győzelme nyomán.