„Egész Európa számára inspiráló a Szent Mihály-templom felújítása”
![](/sites/default/files/styles/wide/public/2024-08/fejlec.jpeg?itok=EElmKtsU)
Az Europa Nostra díj megítélését ünneplő rendezvényen László Attila kolozs-dobokai főesperes, a Szent Mihály-templom plébánosa köszöntötte házigazdaként az egybegyűlteket. Beszédében úgy fogalmazott: a Kolozsvár főterén álló templom „minden múlandósága ellenére egyre inkább emlékeztet a Mindenhatóra.” Kiemelte, hogy az európai műemlékvédelem legrangosabb elismerésének köszönhetően a templomot már „Európa térképén is jegyzik.” Elmondta: a felújított istenházát csak július–augusztus folyamán több mint hetvenezren látogatták meg, ami igazolja, hogy „a kemény, becsületes munkának volt értelme.”
Oláh Emese alpolgármester úgy fogalmazott: a Szent Mihály-plébániatemplom „ma is élő szimbólum Kolozsvár identitásában, iránytű, hiszen 76 méteres tornya a szellemi és a lelki irányt is mutatja.” Nyomatékosította: Erdély második legnagyobb templomát példaértékű összefogás eredményeként újították fel, és a közösségnek az a jövőbeni feladata, hogy továbbra is belakja. Hozzátette: a kitüntetés „egész Erdélynek szól”, hiszen a Szent Mihály-templom nemcsak Kolozsvár, hanem Erdély jelképe is.
![kep](/sites/default/files/inline-images/korus.jpeg)
„Ez a felújítás egyetemes, időtlen értékek megőrzéséről szól”
Az Europa Nostra bizottságot Graham Bell, a szervezet igazgatótanácsának tagja képviselte az ünnepségen, aki kijelentette: a Kolozsvár Főterén álló templom egyedülálló, és felújítása egész Európában inspiráló. Hangsúlyozta: a díj negyven ország elismerése egy olyan helyreállítási projektért, amely egyetemes, határokon átnyúló, időtlen értékek megőrzéséről szól, és amelynek célja megjeleníteni a történelmi és a mai Európa közötti kapcsolatot.
Mint fogalmazott, a Szent Mihály-plébániatemplom épülete „tanúságtétel”, számos nemzedék „keze nyoma van rajta”, a díj pedig „a részek összességét” ismeri el, mert a felújítás meggyógyította a templom „testét”, „új életet lehelt belé, ami európai viszonylatban példaértékű.” Emlékeztetett, hogy a Szeben megyei Szászalmádi evangélikus templomának a helyreállítását is díjazta idén az Europa Nostra szakmai zsűrije.
Korszerű technológia, hagyományos módszerek
A Szent Mihály-plébániatemplom felújítása rendkívül összetett és kihívásokkal teli feladat volt, amelyet a templom több évszázados történelmére, építészeti értékeire és szakrális szerepére való tekintettel teljesítettek. A tartószerkezetek helyreállítási munkálatait két olyan műemlékvédelemre szakosodott tervezőmérnök – Makay Dorottya és Maksay Ádám – koordinálta, akik több mint másfél évtizede dolgoznak a legnagyobb szakszerűséggel Erdély műemlék épületeinek felújításán, megmentésén. A két szakember a templom felújításában részt vevő kutatói, tervezői és kivitelezői csapat nevében mondott köszönetet az Europa Nostra szervezet általi elismerésért.
Maksay Ádám beszédében kiemelte, a templom szerkezeti megerősítése és felújítása, a torony és a belső terek korszerűsítése, a műszaki állapotfelmérések és diagnosztikai vizsgálatok egyaránt hozzájárultak ahhoz, hogy a templom ma értékeit és titkait feltárva régi fényében tündökölhessen.
Hozzátette: a projekt során különös figyelmet fordítottak arra, hogy a legkorszerűbb technológiákat a hagyományos építőipari módszerekkel ötvözzék. A templom digitális felmérése és 3D modellezése lehetővé tette, hogy pontosan beazonosíthassák a szerkezeti problémákat, mint például azt, hogy az északi oldalhajó fala több mint 25 centiméterrel megsüllyedt a neogótikus torony utólagos építését követően.
Makay Dorottya tervezőmérnök elmondta: a helyreállítás teljes folyamata során részletes dokumentáció zajlott, amely lehetővé tette, hogy a legmegfelelőbb megoldásokat alkalmazzák a templom szerkezeti biztonságának helyreállítása során. Példaként említette a romániai kutatási-helyreállítási gyakorlatban még csak ritkán használt dendrokronológiai vizsgálatokat, amelynek segítségével nem csak azt lehetett bizonyítani, hogy a mintegy 23,5 méteres fesztávot áthidaló, barokk jellegű fedélszerkezet 1771–1774 között kivágott fából készült, de azt is, hogy 1831-ben meg is erősítették. „Ez az eljárás tanúságot tesz a mérnöki tudományok kialakulása előtti intuitív, empirikus gondolkodásmód hatékonyságáról és időtállóságáról” – hangsúlyozta a tervezőmérnök.
„A legdrámaibb feladat a szemnek láthatatlan”
A templom tartószerkezeti megerősítései és a homlokzati felújítások mellett hasonló odafigyeléssel kezelték a belső térben végzett restaurálási munkálatokat is, amelyek során előkerültek a templom építésének különböző fázisait jelző építészeti elemek, mint például a Schleynig-kápolna eredeti járószintje vagy a 14. századi oltárasztal az északi mellékszentélyben. Maksay Ádám külön kiemelte a kőrestaurátori munkák jelentőségét, amelyek révén orvosolták az évszázadok során felhalmozódott károsodásokat, helyreállították a homlokzati kőelemeket, díszítményeket, kapuzatokat, a belső térben az oszlopokat, a karzatot és a boltozatokat.
A felújítás során „a legdrámaibb feladatokat a 18. századi földrengés okozta károk orvoslása jelentette, mely a tartószerkezeti és kőrestaurátor csapatok közös munkájaként valósulhatott meg, és ami mára láthatatlan a szemnek, hiába keresnénk az északnyugati sarok tartóívein, csak szakmai vezetéssel láthatjuk meg a megerősítés finom nyomait” – hívta fel a figyelmet Makay Dorottya. Hozzátette: a szakmai zsűri értékelte a tetőtérben elhelyezett, acél térrácsostartókat, amely a gádorfalak, de általánosan az épület földrengési biztonságát hivatottak növelni.
Építészek, mérnökök, szakrestaurátorok, régészek, művészettörténészek és számos más szakág képviselői, a beruházó-tulajdonos, különféle intézmények képviselői dolgoztak együtt, hogy a Szent Mihály- templom felújítása ne csak műszakilag, esztétikailag, hanem történeti és kulturális üzenetében is a legmagasabb színvonalat képviselje – emelte ki Maksay Ádám, hozzátéve: ez a díj nemcsak a szakemberek munkáját ismeri el, hanem mindazokét, akik hisznek abban, hogy a kulturális örökség megóvása közös felelősség.
„Ugyanakkor voltak, akik nemcsak közvetlenül, hanem tanításuk vagy szakmai véleményezésük által indirekt módon is részt vettek ebben a több mint tízéves folyamatban, köztük azok is, akik ma már nincsenek közöttünk” – folytatta Makay Dorottya, megemlékezve Szabó Bálint tartószerkezet-tervező mérnökről és Benczédi Sándor építészről, akik idén hunytak el, és akiknek „mintegy 35 éves rendszerteremtő munkája nélkül az erdélyi műemlékvédelem messze nem lehetne az, amilyennek ma ismerjük.”
![](/sites/default/files/inline-images/tabla.jpeg)
Hat díj Kolozsváron és környékén
Makay Dorottya összegzésként rámutatott: az Europa Nostra bizottság mindeddig 24 díjjal értékelte a romániai kulturális örökségvédelmi tevékenységet; a Szent Mihály-plébániatemplom helyreállítása által a szűkebb régiónkhoz, Kolozsvárhoz és környékéhez köthető díjak száma immár hatra emelkedett: a Kolozsmonostori templom 1998-ban, Torockó népi építészete 1999-ben, a bonchidai műemlékvédelmi képzési központ 2008-ban, a Vallásszabadság Háza alig két éve, 2022-ben, illetve a néhai Kallós Zoltán néprajzkutató életpályájáért 2017-ben részesült Europa Nostra elismerésben. „2017 az az év volt, amikor a balázsfalvi Kulturális Palota adaptív újrahasznosítása meggyőzőbbnek bizonyult az akkor versenybe lépő széki és Farkas utcai református templomok helyreállításánál, egy nagyon erős nemzetközi mezőnyben” – tette hozzá a tervezőmérnök.
Az Europa Nostra bizottság romániai képviselője, Eugen Vaida azt emelte ki beszédében, hogy az épületet, a közösséget és a szakembercsapatot is díjazták. Utóbbit külön megdícsérte, emlékeztetve arra, hogy Romániában mai napig számos nehézséggel küzd a műemlékvédelem, a Szent Mihály-plébániatemplom felújítási projektje pedig azt tanúsítja, hogy lehet kiemelkedő munkát végezi.
Nyomatékosította: a kolozsvári Szent Mihály-plébániatemplom felújítása idején az építőtelep „restaurálási iskola” is volt, ahol megannyi hallgató tanulta a szakmát. Emlékeztetett továbbá, hogy az Európa Nostra díjak hivatalos átadóünnepségét a Klaus Johannis államelnök fővédnöksége alatt zajló Európai Kulturális Örökség 2024 elnevezésű csúcstalálkozó kiemelt programjaként tartják október 7-én Bukarestben. A gálaünnepségen kihirdetik az Europa Nostra díj idei nyertesei közül kiválasztott közönségdíjast is. Ilyenképpen, mindenkit arra ösztönöznek, szeptember 22-ig szavazzon online (https://vote.europanostra.org/), mivel voksukkal eldönthetik, melyik projekt nyeri el a 2024-es közönségdíjat – a közönségszavazás módjáról a Szent Mihály-templom bejáratánál is lehet további részleteket olvasni.
Az ünnepség zárásaként leleplezték a templom külső falára felerősített emlékplakettet, majd a számos nemzetközi elismeréssel rendelkező Marosszéki Kodály Zoltán Gyermek- és Ifjúsági Kar színvonalas koncertjét hallgatták meg a templomot megtöltő résztvevők.