Kolozsvári városháza: ősszel kicseréljük a kiszáradt fákat
![](/sites/default/files/styles/wide/public/2024-09/fejlec.jpeg?itok=zksujP6M)
Évekkel ezelőtt heves vitát váltott ki a kolozsvári közvéleményben az önkormányzat azon szándéka, hogy a Donát negyed és a Kolozs Megyei Iparkamara közötti részen szinte teljes mértében átalakítja a Kis-Szamos partját. Emil Boc azzal büszkélkedett, hogy a tervezést egy spanyol iroda nyerte, ekképp „minden olyan lesz, mint Nyugat-Európában”.
A folyóparton rendszeresen közlekedők megjegyzik: a közvilágítás is hiányos sok helyen, főleg a Rózsák parkja környékén, egy-egy részen még mindig munkálatok zajlanak. Gondot jelent ugyanakkor a fák kiszáradása. A tavaly késő őszi hivatalos és ünnepélyes átadást követően a növények egy része lassan kezdett kiszáradni. A kegyelemdöfést az idei júliusi és az augusztusi kánikula–sorozat, illetve a még most, szeptember elején is kitartó hőség adta meg.
Lapunk szakemberhez fordult a helyzet elemzése érdekében.
– Helyszíni terepszemlém során azt tapasztaltam, a városháza által megbízott cég által ültetett platánok és juharfélék 25-30 százaléka kiszáradt – nyilatkozta a Szabadságnak a többéves külföldi tapasztalattal rendelkező Magyarosi Károly. A kertész és tájépítés hozzátette: tapasztalata szerint a Szamos-menti sóderes talajhoz sokkal jobban illettek volna a fűzfák vagy az erdeifenyők.
– Előbbi elsősorban a napozó részen lett volna nagyon alkalmas. A szomorúfűz tökéletes lett volna erre a részre. Ugyanakkor megfigyelhető az öntözőrendszer jelentős hiányossága. Ott a Kis-Szamos vize, az illetékes hatóságokkal történő előzetes egyeztetést követően ezt az ügyet könnyen meg lehetett volna oldani – vélekedett Magyarosi Károly.
A szakember szerint kiváló lett volna a helyre az amerikai fekete diófa (juglans nigra) is.
– Szerencsére a jegenyefenyők megmaradtak. A kőrisfa is jó ötlet volt, ám a platánok és a juharfélék egy része kiszáradt – jegyezte meg.
Magyarosi Károly kijelentette: a kőrisfákat nagyon rossz helyre ültették, ami három-négy év múlva rendkívül komoly gondot jelenthet.
– A húsz méternél magasabbra is megnövő kőrisfák nagy részét éppen a magasfeszültségű villanyvezetékek alá ültették. Tudvalevő, hogy novembertől februárig nagyon ködös a Kis-Szamos környéke, nemegyszer ónos eső esik. Amennyiben ilyenkor villanyvezeték alatt található, magasra nőtt fának támaszkodik valaki, áramütést kaphat. Ki vállalja majd a felelősséget az esetleges halálesetért – tette fel a retorikus kérdést a szakember.
A kolozsvári városháza illetékesei a Szabadsággal közölték: a kiszáradt fákat ősszel helyettesítik. A polgármesteri hivatal sajtóosztálya azt is pontosította, hogy az öntözőrendszer működik. A kőrisfák ültetésével kapcsolatban lakonikus választ kaptunk: ezt írta elő a terv.
– A tervezők döntöttek arról, hogy milyen növényeket és fákat ültessenek oda – válaszolták a polgármesteri hivatal sajtóosztályától.
Mint ismeretes, a Kis-Szamos partjainak rehabilitációját célzó, uniós finanszírozású projektet tavaly november közepén fejezték be. A beruházás 14,7 kilométeren keresztül alakította át a folyó partját. A tervezők és kivitelezők kerékpáros-gyalogos sávot, új kerékpáros-gyalogos hidat, új kerékpárutakat, játszó-, pihenő- és sportövezeteket hoztak létre.